A moderált és a radikális konstruktivizmus oktatáselméleti kérdései - Doktorcsik, Noémi (Iskolakultúra, 2025)
A tanulmány az objektivista és nem objektivista szemléletű tanuláselméletek jellegzetességeinek elemzésével és összehasonlításával foglalkozik, s magyar nyelven elsőként törekszik explicit módon összefoglalni a moderált és a radikális konstruktivizmus tanuláselméleteinek eltérő vonásait. Az elméleti összegzés célkitűzése kettős volt: egyfelől a moderált konstruktivizmus szakirodalmának feltérképezése, a fogalom teoretikus kereteinek kijelölése, oktatáselméleti vonásainak összefoglalása, másfelől pedig azon feltevés elméleti igazolása, mely szerint a moderált konstruktivizmus oktatáselméleti szempontból vall közös elveket a radikális konstruktivizmussal, ismeretelméleti vonatkozásban azonban sokkal inkább az objektivista tanulásszemléletekhez áll közel. A moderált konstruktivizmust tárgyaló elméleti írások igen változatos képet mutatnak, hiszen a fogalom jogi (Jackson és Storey, 2015) és politikatudományi szövegekben (Cederman és Daase, 2006; Grainca, 2008; Torun, 2016), valamint társadalomtudományi írásokban (Roth és mtsai, 2023) egyaránt fellelhető. Neveléstudományi tárgyú tanulmányokban legtöbbször az e-learning fogalmával (Kelz, 2009; Alonso és mtsai, 2011), illetve az oktatástervezéssel (instructional design) összefüggésben említik (Merril, 1991), s az elméleti tanulmányok mellett a pedagógiai gyakorlat vizsgálatához is alkalmazzák (Beerenwinkel és von Arx, 2017; Dulamă és Ilovan, 2008; Keller és mtsai, 2019; Leuchter és mtsai, 2020; Uzuntiryaki és mtsai, 2009). Az e tanulmányban elemzett elméleti munkák és empirikus kutatások, s az utolsó fejezet végén található összefoglaló táblázat igazolják, hogy a moderált konstruktivizmus egyértelműen több közös tulajdonságot mutat a tudásközvetítésre épülő objektivista tanuláselméletekkel, mint a radikális konstruktivizmussal.