Egészségfejlesztés az iskolában: Jó gyakorlatok Németországból - Sárvári, Tünde; Nádudvari, Gabriella (Iskolakultúra, 2023)
A fő népegészségügyi célokat és tennivalókat meghatározó „Egészséges Magyarország 2014–2020” (EM, 2015) és az „Egészséges Magyarország 2021–2027” (EM, 2017) elnevezésű stratégia egyik kiemelkedően fontos eleme a teljeskörű intézményi/iskolai egészségfejlesztés (TIE), amely az egészséges táplálkozást, a mindennapos testnevelést és egyéb testmozgást, a lelki egészséget segítő nevelést és az egészség-ismeretek, -készségek átadását helyezi középpontba. Kutatásunk célja annak vizsgálata, hogy milyen jó gyakorlatok találhatók Németországban, ahol a Német Szövetségi Statisztikai Hivatal 2022-es felmérése szerint az EU-tagállamokkal összevetve a legmagasabb összeget fordították az iskolai egészségfejlesztésre (Europa. Gesundheit, 2022). Különösen az országos, valamint a tartományi szinten megvalósuló projektek témakörei, célcsoportjai és sikerességi mutatói érdekeltek bennünket. Vizsgálódásaink alapján megállapíthatjuk, hogy a kiegyensúlyozott táplálkozás és a kellő mennyiségű testmozgás fontosságának hangsúlyozása mellett elsősorban a reziliencia erősítésére, az eredményes stresszkezelésre, a szenvedélybetegségek hatékony megelőzésére és az erőszakmentesség elvének terjesztésére fókuszálnak. A projekteredményekről értekező közlemények arról tanúskodnak, hogy az egyes egészségfejlesztő kezdeményezések eredményessége a résztvevők téma iránti érzékenységének, együttműködési készségének és hálózatépítési törekvéseinek függvénye. A magyarországi iskolai egészségfejlesztő programok eredményessége és fenntarthatósága biztosításának érdekében érdemes felhasználnunk a németországi egészségfejlesztő projektek tapasztalatait is.